- Категорія
- Агро
- Дата публікації
- Змінити мову
- Читать на русском
Агросектор є ключовою опорою економіки України і стане основою переговорної позиції під час вступу до ЄС - Стефанішина
![Віце-прем'єр-міністерка з питань європейської та євроатлантичної інтеграції України Ольга Стефанішина Агросектор є ключовою опорою економіки України і стане основою переговорної позиції під час вступу до ЄС - Стефанішина](https://delo.ua/static/content/thumbs/375x243/1/62/xdv6oy---c17x11x50px50p-c17x11x50px50p--0d0b77ab69b12ff7ffb1de23cbd14621.jpg)
Агросектор України є однією з ключових опор, на якій тримається економіка держави і у 2023 році він згенерував 62% валютної виручки.
Про це заявила віце-прем'єр-міністерка з питань європейської та євроатлантичної інтеграції України Ольга Стефанішина на презентації Стратегії розвитку сільського господарства та сільських територій до 2030 року в Києві, пише "Інтерфакс-Україна".
"Український АПК вистояв у складних умовах і продовжує свою діяльність, підтримуючи роботу економіки, гарантуючи продовольчу безпеку не тільки в Україні, а й у світі - країнах Африки, Близького Сходу, Південно-Східної Азії", - сказала вона.
Стефанішина нагадала, що значна частина української агропродукції експортувалася до ЄС, з яким діяла зона вільної торгівлі, зокрема завдяки торговельним преференціям від ЄС на початку війни. Віце-прем'єрка підкреслила, що це стало можливим завдяки досвіду виконання Угоди про асоціацію та адаптації до європейських норм виробництва з 2014 року.
Підписуйтесь на Telegram-канал delo.ua"Сьогодні ми з вами є свідками нового етапу інтеграції українського АПК... у внутрішній ринок ЄС. Уперше за всю свою історію Україна пропонує не тільки стратегію розвитку сільського господарства, а й стратегію членства України в Європейському Союзі, стратегію, яка передбачає, що Україна стане частиною великого внутрішнього ринку - найрозвинутішого, найдинамічнішого і найконкурентнішого", - наголосила чиновниця.
На її переконання, впровадження та імплементація підходів, передбачених у стратегії розвитку АПК, приведе до не лише досягнення європейських стандартів, а й підвищить продуктивність агросектору, сприятиме зростанню експорту, створенню нових робочих місць, стимулюватиме виробництво товарів із доданою вартістю, а також - підвищуватиме конкурентоспроможність, гарантуватиме сталість і безпеку нарощуванню виробництва в Україні.
Водночас віце-прем'єрка зазначила, що на Україну чекає багато зобов'язань у сфері сільського господарства, одній з найрегульованіших у ЄС, яка зараз реформується. Але вона впевнена, що до 2030 року, коли завершиться дія Стратегії, Україна вже буде членом Євросоюзу.
"Тут нас очікує дуже багато нових зобов'язань, які вестимуть нас до того, що наші аграрні кордони не обмежуватимуться 40 мільйонами споживачів, а обчислюватимуться 500 мільйонами споживачів - це з одного боку. З іншого - протягом переговорного процесу щодо членства, який вестиме Україна, також відбуватиметься і внутрішня реформа у сфері сільської політики, сільського господарства в Європейському Союзі. Вона, власне, і започаткована на тлі наслідків російської агресії і на тлі того, щоб ЄС був прогнозованим, завбачливим і конкурентоспроможним у цій сфері", - зазначила віцепрем'єрка з євроінтеграції.
Додамо, що внаслідок повномасштабної війни Росії проти України було знищено близько 30% усього потенціалу вітчизняного агропромислового сектору, а 20% сільгоспземель знаходяться в окупації.
За даними дослідження, проведеного Центром досліджень продовольства та землекористування Київської школи економіки (KSE Агроцентр) спільно зі Світовим банком, український агросектор зіткнувся з величезними збитками через російське вторгнення, оціненими понад $80 млрд.